Folyamatterv

I. Tájékoztató adatok

A tevékenység helye : PTE-IGYFK Gyakorló óvoda 3. sz. vegyes csoport
A tevékenység ideje : 2006. április 19.
A tevékenység vezetője : Hoffmann Veronika
A tevékenység vezetőjének helyettese : Kesztyüs Kitti

II. Feladatok

Napirend szerinti fő feladatok :
- a gyermekek fogadása
- gondozási tevékenység
- játéktevékenység vezetése
- irodalmi nevelés

Nevelési feladat:
A kisebb gyermekeknek tevőlegesen segítek a helyére tenni a játékeszközöket, ha már nem használják, míg a nagyobbakat szükség esetén szóban figyelmeztetem.

Fejlesztési feladat:
A feladattudat fejlesztése a játékeszközök elpakolásával.

Gondozási feladat:
Szükség esetén segítségnyújtás a felesleges ruhadarabok levételében. A kicsiknek tevőlelegesen segítek, míg a nagyobbaknak szóbeli segítséget nyújtok.

A gyermekek fogadása:
Az érkező gyerekeket fogadom a csoportszobában. Ha látom, hogy egy gyemek hosszabb időn keresztül nem tud mit kezdeni, megpróbálom játokra buzdítani, ötletadással segítem. Új gyerekeknél és kisebbeknél előfordulhat, hogy nehezen válik el szülőjétől. Ilyenkor a gyereket megpróbálom megvígasztalni, beszélgetek vele egy kicsit, elvonom figyelmét valamilyen játékkal. A gyerekek ezáltal fogják tudni, hogy a délelőtt folyamán bizalommal fordulhatnak hozzám.

III. A játok feltéteinek megteremtése

Objektív feltételek:
- Hely: Folyamatos rakodással biztosítom számukra annak a legetőségét, hogy szükség esetén átrendezhessék a csoportszobát.
-Idő: Annak érdekében, hogy a gyerekek kijátszhassák magukat, minél előbb játékra buzdítom őket, ötleteket adok nekik.
- Eszköz: A családjátékhoz sógyurmából készített süteményeket biztosítok, s étlapot.

Szubjektív feltételek:
- Légkör: Csendes, nyugodt légkört teremtek, azzal, hogy csendes, nyugodt, segítőkész vagyok.

IV. Várható játéktémák
- Szerepjáték: családjáték, orvosos játék, fodrászos játék
- Szabályjáték: társasjáték, memóriakártya
- Konstruáló játék: építőkocka, legó, kirakó

V. A játék irányításának módszerei:
- dícséret
- ötletadás
- példamutatás
- együttjátszás
- beszélgetés
- szerepvállalás
- buzdítás

Játéktevékenység

A gyermekek tevékenysége

A gyerekek a babasarokban tevékenykednek. Felébresztik a babákat, felöltöztetik őket, majd reggelit készítenek nekik.
Reggeli után a gyerekek azon tanakodnak, hogy mit csináljanak a nap folyamán, hiszen az egyik babának születésnapja van.
A gyerekek elfogadják ötletemet. Elmegyünk a buszmegállóba és megvárjuk a buszt. A buszon megvesszük a jegyeket.
A cikrászdában a cukrászdás szerepét vállalom. Mindenki megrendeli kedvenc desszertjét az étlapról. 
Miután mindenki megette a sütijét, hazavisszük a babákat és lefektetjük őket aludni.

A pedagógus tevékegysége, módszertani elemzés

Ha megkérnek rá, én is beállok a játékba, azt a szerepet vállalom el, melyet rám bíznak, s abban próbálok meg példát mutatni. Megdícsérem a gyerekeket, hogy milyen ügyesen, az évszaknak megfelelően öltöztették fel a babákat. Ezzel igazodva a környezeti nevelés aktuális témáihoz.
Ötletadással segítem a játék menetét. Azt javaslom hogy menjünk el a cukrászdába és ott ünnepeljünk.
A busszal bővítem az utazásos játék tartalmát.A buszt székekből építjük fel. Építkezés során olyan helyet választunk, ahol senkit nem zavarunk. Miután elkészültünk a beszélgetés módszerét alkalmazom. Megkérdezem tőlük, hogy utaztak e már busszal, ha igen, mit tapasztaltak.
A cukrászdás szerepében behozom az étlapot és felveszem a rendelést. Miután tálaltam a desszerteket jó étvágyat kívánok mindenkinek, ezzel fejlesztem szokás-szabály rendszerüket.
Hazaérkezve lefektetjük a babákat és elmondom, hogy a cukrászdában a fánkról eszembe jutott, hogy ismerek egy mesét, ami egy fánkocskáról szól. A mese címe Vajaspánkó. Megkérem őket, hogy üljenek le a szőnyegre és hallgassák meg. Ezzel vezetem át a játékot a mesébe.

Irodalmi nevelés

A fejlesztés anyaga: A vajaspánkó - orosz népmese
Forrás: Bauer Gabriella: Gyermekirodalmi szöveggyűjtemény
Nemzeti TK Kiadó Bp., 1974.
98. o.

A mese műfaja: láncmese

A fejlesztés feladatai:
- a mese tartalmi elemei által: Az életben mindig adódnak olyan helyzetek, melyeket nem tudunk elkerülni. A Vajaspánkó is hiába menekült el a gazdától, a nyúltól, a farkastól, a medvétől, mert a végén a róka, ravaszságának köszönhetően, mégis megette.
- a mese formai elemei által: Az ismétlődő formulák pl.: a pánkó éneke fejleszti a gyerekek emlékezetét, gondolkodását.A formai elem a mese lezárását segíti.
- a mese nyelvi-stilisztikai elemei által:
erkölcsi fogalmak szóbeli kifejezései:
pl.: bátorság, ravaszság, naivitás

mozgást kifejező igék, hangfestő, hangutánzó, 
rokonértelmű szavak:
pl.: lekaparta, felseperte, vágott, kevert, kisütötte, legurult, átugrott, eltűnt, felugrott, bekapta, csörtet

régies-népies, néprajzi kifejezések:
pl.: vajaspánkó, anyjuk, seperd, magtár, kerül, tejfel, elunta, lóca, tornác, küszöb, gazduram, rontja, Miska bá', kemence, ösvény, farkas úr, kedvesem

kifejező jelzők, jelzős szerkezetek:
pl.: vajaspánkó, sandaszemű, ordas farkas, tányértalpú, jóképű, pirospozsgás, Mackó Miska

legkülönfélébb ragozott szóalakok:
pl.: asszonyt, vajaspánkót, lekaparta, felseperte, marékkal, tésztába, vajban, ablakra, küszöbön, lócára, tornácról, szépet, tejfellel, kemencén, alakon, farkassal, fújni, erdőben, rontja, orrocskámra

Mondatfajták: kijelentő, kérdő, óhajtó, felszólító, felkiáltó

A mesélő szándék bejelentése:
Azoknak a gyerekeknek a figyelmét, akik nem ott játszottak, ahol már elmondtam, hogy mesélni fogok, a Fülesmackó kezdetű dallal hívom fel.

Szervezési feladat:
A meséhez úgy ültetem le a gyerekeket a szőnyegre, hogy mesélés közben minkenkivel tudjam tartani a szemkontaktust, azokkal is, akik nem ott ülnek, mégis figyelmesen hallgatják a mesémet.

A mese szerkezete

1. Bevezetés
" Élt egyszer egy öregember..."
" - Süss nekem..."
2. Bonyodalom
" Elunta magát a vajaspánkó..."
3. Kibontakozás
Találkozik a nyúllal, a farkassal, a medvével, a rókával.
4. Tetőpont
"Énekeld csak el mégegyszer. Ülj csak ide az orrom hegyére."
5. Befejezés
" bekapta"
" Itt a vége, fuss el véle."
Hatásszünet
Visszavezetés:
Javaslom a gyerekeknek, hogy aki szeretne, az most gyurmából megformázhatja a vajaspánkót úgy, ahogy ő elképzelte. A többiek visszamehetnek előző játékukhoz.

Idoklás

A mesét nyugodt, csendes hangon indítom. Felveszem a gyerekekkel a szemkontaktust. A bevezetőből a gyerekek megismerik az apókát és az anyókát. Lassan, érthetően, artikulálva beszélek.
Elkülönítem az öregember és az öregasszony hangját a párbeszédben. Apóka mély, érdes hangú, anyókáé magas, vékony. Amikor anyóka lisztet gyűjt egy mondákával bővítem a mesét: "Szita, szita, sűrű szita..." A mondóka tartalmát kézmozdulataimmal szemléltetem.
Nő a mese feszültsége. " Megszökik" a vajaspánkó. Hangom egyre emelkedik, ahogy sorra találkozik az erdei állatokkal. A vajaspánkó bátor, de kissé naív. Büszkén énekli, hogy mindenki elől megszökik. Az ének ismétlődő formula, melyet mindenki érdeklődve hallgat. A mese előadásában segít mimikám, és egyre erősödő gesztikulálásom. A pánkó elkészítését kezemmel mutatom. A nyuszi félénk, de bátornak akar mutatkozni, a farkas mély hangú, bátor, de nem elég ügyes, Mackó Miska dörmög, míg a róka nagyon ravasz, megfontoltan fejezi ki magát.
A mese hangulata a tetőpontra ér, már nem lehet tovább fokozni. A ravasz róka ügyes csellel rászedi a pánkót. A róka túljárt a pánkó eszén. A vajaspánkó megmenekült ugyan attól, hogy a gazda megegye, de a róka mégis megette. A hamm szót emelem ki legjobban. A szó után kis hatásszünetet tartok.
Lezárom a mesét. Visszatér a kezdeti nyugalom, lassan elhalkulok. Most már csak a mimikámat használom, de azt is csak finoman.
Időt hagyok a gyerekeknek, hogy visszatérjenek a valóságba, s közben megfigyelem a reakciójukat.